Montenegro
Re: Montenegro
Kažnjena jer je poljubila policajca
Izvršna direktorka crnogorske nevladine organizacije MANS Vanja Ćalović kažnena je sa 550 evra jer je na performansu u maju prošle godine zagrlila i poljubila policajca koji je obezbeđivao skup. U obrazloženju presude se navodi da je Ćalović "ometala u radu službeno lice".
"Ovakvom presudom sutkinja je pokazala da je najbolji funkcioner vlade, da nije stala u odranu pravde, zakona i pa i samih policajaca, nego je stala u odbranu onih koji su korumpirani i pokušavau da izvrše pritisak na mane. Ja sigurno zbog ovih 550 evra, ni zbog 500 godina u zatvoru, ni zbog bilo koje pretnje i pritiska, režima ili kriminalaca koji su sa njima povezani, neću prestati da radim svoj posao. Ja i moj advokat ćemo se sigurno žaliti na ovu presudu čak i ako drugostepeno veće bude donelo sličnu presudu", rekla je Vanja Ćalović posle izricanja presude, "Mislim da više nikome neće pasti na pamet da poljubi policajce."
Ona je podsetila kako su prošli oni koji su ubili inspektora Slavoljuba Šćekića, i kakve oni povlastice zahvaljujući tome uživaju u zatvoru.
"Ja sam sigurna da je to jedna poruka običnim policajcima, da oni ni na koji način nisu zaštićeni", rekla je direktorka MANS-a.
MANS je najavio da će se žaliti Sudu za ljudska prava u Strazburu, ako viši sud ne donese oslobađajuću presudu.
Izvršna direktorka crnogorske nevladine organizacije MANS Vanja Ćalović kažnena je sa 550 evra jer je na performansu u maju prošle godine zagrlila i poljubila policajca koji je obezbeđivao skup. U obrazloženju presude se navodi da je Ćalović "ometala u radu službeno lice".
"Ovakvom presudom sutkinja je pokazala da je najbolji funkcioner vlade, da nije stala u odranu pravde, zakona i pa i samih policajaca, nego je stala u odbranu onih koji su korumpirani i pokušavau da izvrše pritisak na mane. Ja sigurno zbog ovih 550 evra, ni zbog 500 godina u zatvoru, ni zbog bilo koje pretnje i pritiska, režima ili kriminalaca koji su sa njima povezani, neću prestati da radim svoj posao. Ja i moj advokat ćemo se sigurno žaliti na ovu presudu čak i ako drugostepeno veće bude donelo sličnu presudu", rekla je Vanja Ćalović posle izricanja presude, "Mislim da više nikome neće pasti na pamet da poljubi policajce."
Ona je podsetila kako su prošli oni koji su ubili inspektora Slavoljuba Šćekića, i kakve oni povlastice zahvaljujući tome uživaju u zatvoru.
"Ja sam sigurna da je to jedna poruka običnim policajcima, da oni ni na koji način nisu zaštićeni", rekla je direktorka MANS-a.
MANS je najavio da će se žaliti Sudu za ljudska prava u Strazburu, ako viši sud ne donese oslobađajuću presudu.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Koliko bi tek bila kažnjena da je, kojim slučajem, poljubila Mila Đukaja? ![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
Не бојим се од вражјега кота,
нека га је ка на гори листа,
но се бојим од зла домаћега".
нека га је ка на гори листа,
но се бојим од зла домаћега".
Re: Montenegro
CG za lobiranje potrošila više od dva miliona evra
PODGORICA - Crna Gora je za lobiranje u međunarodnim organizacijama, pre svega u NATO, od 2008. do 2012. godine potrošila dva miliona evra, dok će u periodu do 2014. godine lobistima biti isplaćeno još 850 hiljada evra.
Za promociju ulaska Crne Gore u NATO angažovane su lobističke kompanije Orion stratedžis i Ref grup .
Njihov glavni zadatak u Vašingtonu je da pomognu ulazak Crne Gore u NATO što je pre moguće, kao i da se sastaju sa zvaničnicima američke administracije u vezi sa interesima zvanične Podgorice.
Iz crnogorske vlade su naveli da država angažuje lobiste sa ciljem da Crna Gora koristi te usluge koje su, zajedno sa unutrašnjim reformama i diplomatskim spoljno-političkim aktivnostima, dovele do dobrih bilateralnih odnosa i napretka u integracionim procesima.
"Rezultati koje smo postigli do sada su napredak u evropskim i evroatlantskim integracijama, kao i odlični bilateralni odnosi sa SAD", saopštili su iz Vlade Crne Gore.
PODGORICA - Crna Gora je za lobiranje u međunarodnim organizacijama, pre svega u NATO, od 2008. do 2012. godine potrošila dva miliona evra, dok će u periodu do 2014. godine lobistima biti isplaćeno još 850 hiljada evra.
Za promociju ulaska Crne Gore u NATO angažovane su lobističke kompanije Orion stratedžis i Ref grup .
Njihov glavni zadatak u Vašingtonu je da pomognu ulazak Crne Gore u NATO što je pre moguće, kao i da se sastaju sa zvaničnicima američke administracije u vezi sa interesima zvanične Podgorice.
Iz crnogorske vlade su naveli da država angažuje lobiste sa ciljem da Crna Gora koristi te usluge koje su, zajedno sa unutrašnjim reformama i diplomatskim spoljno-političkim aktivnostima, dovele do dobrih bilateralnih odnosa i napretka u integracionim procesima.
"Rezultati koje smo postigli do sada su napredak u evropskim i evroatlantskim integracijama, kao i odlični bilateralni odnosi sa SAD", saopštili su iz Vlade Crne Gore.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Gde je pogrešio Đukanović?
Nemačka štampa najavljuje dolazak američkog predsednika Baraka Obame u Berlin. Analizira doduše i političke prilike na Balkanu, tačnije u Crnoj Gori, gde se na čelu države već 23 godine nalazi Milo Đukanović.
Današnji Zidojče cajtung donosi komentar o političkoj situaciji u Crnoj Gori. Ovaj nemački dnevni list tvrdi da se političkom kraju Mila Đukanovića nada većina stanovnika, ali i pojedini članovi njegove partije. Kao ilustracija navodi se inauguracija novog-starog predsednika Filipa Vujanovića, koju su propratile demonstracije:
„Kada se pojavio navodni otac nacije Milo Đukanović, u svom crnom audiju sa zatamnjenim staklima, čuli su se povici 'Milo – mafija'. Šef vlade je uznemireno otrčao u zgradu, a njegova žena je pogrešila ulaz. Čak i u unutrašnjosti sale, povici demonstranta nadglasali su govor predsednika Vujanovića. Jedan od diplomata je rekao da ga je ceremonija podsetila na nekakvu komemoraciju. Svako do njih je samo očekivao da se blamaža okonča.“
U tekstu koji objavljuje nemački list, dodaje se i sledeće: „Evropski komesar Štefan File nedavno je iz Brisela pisao da se vlada Crne Gore samo pretvara da sprovodi reforme, i da EU više neće popuštati, kao i da se očekuju vidljivi rezultati, naročito u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala. Srbija se pri tome navodi kao pozitivan primer. Tamo je počelo nekoliko sudskih postupaka zbog korupcije na najvišem nivou, ubrzo nakon smene vlasti Brisel zahteva da institucije budu slobodne od političkih uticaja, da rade autonomno i profesionalno. Đukanović teško da može da prihvati te predloge, jer bi on lično, kao i neki od njegovih najbližih rođaka i prijatelja veoma brzo mogli da privuku pažnju nezavisnog tužioca. Primer za to je njegov prijatelj iz Hrvatske, bivši premijer Sanader. To objašnjava i zašto Đukanović zvanično podržava pristup Crne Gore Evropskoj uniji, ali u praksi radi sve da taj proces razvuče. On nije u žurbi da uđe u EU. Očigledno je da se on privatno nada da će se EU raspasti pre nego što Crna Gora ispuni uslove za članstvo.“
Isti strani diplomata, koji je pregurao predsedničku inauguraciju, takođe je rekao da je pažljivo pregledao dokumentaciju za predsedničke izbore u aprilu i da je ubeđen da je pravi pobednik na izborima kandidat opozicije Miodrag Lekić. „Prema njegovim rečima, Đukanović je pretvorio poraz svog kandidata u pobedu, zato što navodno ima kontrolu nad izbornim procesom“, dodaje Zidojče cajtung.
„Uskoro slede izbori u Podgorici, koji mogu da posluže kao test za budućnost. Ako opozicija osvoji značajan broj glasova, kao na predsedničkim izborima, to bi mogao biti početak kraja premijera koji najduže vlada na Balkanu. Jedini preostali predsednik iz konstelacije devedesetih, koji je uveo zemlju u rat i kriminal – i čije se posledice osećaju do danas.“
Nemačka štampa najavljuje dolazak američkog predsednika Baraka Obame u Berlin. Analizira doduše i političke prilike na Balkanu, tačnije u Crnoj Gori, gde se na čelu države već 23 godine nalazi Milo Đukanović.
Današnji Zidojče cajtung donosi komentar o političkoj situaciji u Crnoj Gori. Ovaj nemački dnevni list tvrdi da se političkom kraju Mila Đukanovića nada većina stanovnika, ali i pojedini članovi njegove partije. Kao ilustracija navodi se inauguracija novog-starog predsednika Filipa Vujanovića, koju su propratile demonstracije:
„Kada se pojavio navodni otac nacije Milo Đukanović, u svom crnom audiju sa zatamnjenim staklima, čuli su se povici 'Milo – mafija'. Šef vlade je uznemireno otrčao u zgradu, a njegova žena je pogrešila ulaz. Čak i u unutrašnjosti sale, povici demonstranta nadglasali su govor predsednika Vujanovića. Jedan od diplomata je rekao da ga je ceremonija podsetila na nekakvu komemoraciju. Svako do njih je samo očekivao da se blamaža okonča.“
U tekstu koji objavljuje nemački list, dodaje se i sledeće: „Evropski komesar Štefan File nedavno je iz Brisela pisao da se vlada Crne Gore samo pretvara da sprovodi reforme, i da EU više neće popuštati, kao i da se očekuju vidljivi rezultati, naročito u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala. Srbija se pri tome navodi kao pozitivan primer. Tamo je počelo nekoliko sudskih postupaka zbog korupcije na najvišem nivou, ubrzo nakon smene vlasti Brisel zahteva da institucije budu slobodne od političkih uticaja, da rade autonomno i profesionalno. Đukanović teško da može da prihvati te predloge, jer bi on lično, kao i neki od njegovih najbližih rođaka i prijatelja veoma brzo mogli da privuku pažnju nezavisnog tužioca. Primer za to je njegov prijatelj iz Hrvatske, bivši premijer Sanader. To objašnjava i zašto Đukanović zvanično podržava pristup Crne Gore Evropskoj uniji, ali u praksi radi sve da taj proces razvuče. On nije u žurbi da uđe u EU. Očigledno je da se on privatno nada da će se EU raspasti pre nego što Crna Gora ispuni uslove za članstvo.“
Isti strani diplomata, koji je pregurao predsedničku inauguraciju, takođe je rekao da je pažljivo pregledao dokumentaciju za predsedničke izbore u aprilu i da je ubeđen da je pravi pobednik na izborima kandidat opozicije Miodrag Lekić. „Prema njegovim rečima, Đukanović je pretvorio poraz svog kandidata u pobedu, zato što navodno ima kontrolu nad izbornim procesom“, dodaje Zidojče cajtung.
„Uskoro slede izbori u Podgorici, koji mogu da posluže kao test za budućnost. Ako opozicija osvoji značajan broj glasova, kao na predsedničkim izborima, to bi mogao biti početak kraja premijera koji najduže vlada na Balkanu. Jedini preostali predsednik iz konstelacije devedesetih, koji je uveo zemlju u rat i kriminal – i čije se posledice osećaju do danas.“
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Novi Crnogorski rječnik: Nije pasulj nego fadžola!
Crnogorska akademija nauka i umjetnosti objaviće do kraja godine registar sa preko 40.000 riječi koje će biti osnov za izradu prvog “Rječnika crnogorskog narodnog i književnog jezika”.
Za realizovanje ovog projekta formiran je savjet kojim koordinatora prof. dr Tatjana Bečanović. U tom tijelu je 17 njenih kolega, a dogovoreno je da Rječnik prvenac bude štampan na ćiriličnom pismu, uz napomenu da se u kasnijim fazama može uraditi i latinično izdanje.
Izvor Rječnika čini “Izvornik”, koji je lani izrađen u Institutu za jezik i književnost “Petar II Petrović Njegoš“, a njime su obuhvaćena djela iz različitih oblasti i disciplina.
U Rječniku će se najvjerovatnije naći riječ abezina (nerazumna osoba), gorko će biti grko, komad – komat, lako – lasno, znoj – pot, podmornica – sumaren, vojnik – soldat, grip – influenca, pasulj – fadžola, žalost – korota, bolnica – špitalj, kirija – ćirija, kutija – škatula, šibica – furmina, kašika – užica, viljuška – pirun, čaršav – lencun, usedelica – dukotrpna dugočekalica, kišobran – amrela, učkur – gatnjik…
Iako su u jezičkoj praksi mnoge od ovih riječi nestale iz upotrebe, pristalice crnogorskog jezika i dalje su veoma angažovane na vraćanju ovih izraza.
Crnogorska akademija nauka i umjetnosti objaviće do kraja godine registar sa preko 40.000 riječi koje će biti osnov za izradu prvog “Rječnika crnogorskog narodnog i književnog jezika”.
Za realizovanje ovog projekta formiran je savjet kojim koordinatora prof. dr Tatjana Bečanović. U tom tijelu je 17 njenih kolega, a dogovoreno je da Rječnik prvenac bude štampan na ćiriličnom pismu, uz napomenu da se u kasnijim fazama može uraditi i latinično izdanje.
Izvor Rječnika čini “Izvornik”, koji je lani izrađen u Institutu za jezik i književnost “Petar II Petrović Njegoš“, a njime su obuhvaćena djela iz različitih oblasti i disciplina.
U Rječniku će se najvjerovatnije naći riječ abezina (nerazumna osoba), gorko će biti grko, komad – komat, lako – lasno, znoj – pot, podmornica – sumaren, vojnik – soldat, grip – influenca, pasulj – fadžola, žalost – korota, bolnica – špitalj, kirija – ćirija, kutija – škatula, šibica – furmina, kašika – užica, viljuška – pirun, čaršav – lencun, usedelica – dukotrpna dugočekalica, kišobran – amrela, učkur – gatnjik…
Iako su u jezičkoj praksi mnoge od ovih riječi nestale iz upotrebe, pristalice crnogorskog jezika i dalje su veoma angažovane na vraćanju ovih izraza.
Не бојим се од вражјега кота,
нека га је ка на гори листа,
но се бојим од зла домаћега".
нека га је ка на гори листа,
но се бојим од зла домаћега".
Re: Montenegro
Osveštan trg posle Parade ponosa
BUDVA - Paroh budvanski Boris Radović osveštao je sinoć plato ispred Starog grada na kojem su se prethodno okupili pripadnici LGBT zajednice i odakle su krenuli na prvu Paradu ponosa u Crnoj Gori.
Radović je osveštao plato na inicijativu vlasnika lokala i ugostitelja iz Starog grada.
On je, nakon obreda, kazao da ono što se desilo u Budvi nije parada ponosa, već parada srama i užasa, prenose podgorički mediji.
"Najstrožije osuđujemo paradu srama i bolesti, moleći se Bogu da od Budve i Crne Gore odagna sve bolesti i sve napade đavolske", naveo je Radović.
Prema njegovim rečima, građani Budve su pokazali da znaju da čuvaju svoje domove i porodice.
"Branili su sebe svoju decu od homoseksualizma, koga su neprijatelji čitave vaseljene pokušali da promovišu kao nešto čime treba da se ponose, a ne kao nešto čega treba da se stidi svaki čovek", kazao je Radović.
Prva gej povorka u Crnoj Gori, u kojoj je učestvovalo oko 40 osoba, završila se neslavnim bilansom - žestokim sukobom policije i protivnika manifestacije što je rezultovalo privođenjima, povredama i na kraju evakuacijom brodovima učesnika Parade.
Crnogorska policija privela je 22 osobe, zbog ometanja Parade ponosa, a tokom manifestacije lakše su povređena dve lica.
Uprava policije Crne Gore je navela da je tokom šetnje učesnika Parade, na maršuti kretanja, bilo okupljeno oko 2.000 građana, od koji je oko 500 aktivno pokušalo da spreči održavanje gej povorke.
Uoči i tokom Parade došlo je do više obračuna policije i protivnika gej povorke, u kojima su policajci koristili pendreke, a protestanti kamenice.
Nekoliko stotina protivnika gej povorke, uglavnom mlađih, okupilo se u blizini Starog grada i zasulo kamenjem, flašama i drugim predmetima pristalice LGBT zajednice.
Kamenica je pogodila je u nogu i zamenicu crnogorskog ombudsmana Marijanu Laković.
Povreda nijesu pošteđeni ni predstavnici medija, pa je su tako napadnuti kamermani Televizije Budva i Televizije Crne Gore.
Koliko je bezbednosna situacija bila ozbiljna govori podatak da su učesnici Parade ponosa, koji su u Budvu stigli autobusom iz Podgorice, evakuisani brodovima iz Starog grada, jer nije mogao da im se obezbedi siguran prolaz kroz Budvu.
Operaciju evakuacije obezbeđivala su dva policijska patrolna čamca.
Sukobi protivnika gej povorke i policije počeli su uoči Parade, a, sa manjim ili većim intenzitetom, trajali su i tokom same šetnje.
Policija je privela nekoliko osoba uoči Parade ponosa, zbog toga što su gađali jajima autobus da pripadnicima LGBT zajednice i pokušali fizički da ih napadnu.
Tokom trajanja šetnja stalno je dolazilo do verbalnih, ali i fizičkih napada na povorku, zbog čega je policija više puta intervenisala.
Nakon šetnje, predsednik LGBT Foruma progres Zdravko Cimbaljević kazao je da nije očekivao toliko negativnu reakciju građana.
"Očekivao sam da će biti negodovanja, ali da će biti ovakvih protesta – zaista ne. Nažalost, ovo je prava slika Crne Gore", rekao je on.
Savetnik premijera za ljudska prava i zaštitu od diskriminacije Jovan Kojičić kazao je novinarima da prva Parada ponosa u Crnoj Gori donela ono što se i očekivalo.
"Ovo je jedan proces koji je karakterističan za sve zemlje u kojima se prvi put održava gej parade", naveo je on.
Među učenicima povorke bili su savetnik predsednika Skupštine Crne Gore za odnose sa javnošću Snežana Burzan i pomoćnici ministra za ljudska i manjinska prava Blanka Radošević-Mitrović i Sabahudin Delić.
Paradi prisustvovali su i poslanik DPS-a i predsednik skupštinskog Odbora za ljudska prava i slobode Halil Duković, kao i funkcioner Pozitivne Crne Gore Ana Ponoš.
BUDVA - Paroh budvanski Boris Radović osveštao je sinoć plato ispred Starog grada na kojem su se prethodno okupili pripadnici LGBT zajednice i odakle su krenuli na prvu Paradu ponosa u Crnoj Gori.
Radović je osveštao plato na inicijativu vlasnika lokala i ugostitelja iz Starog grada.
On je, nakon obreda, kazao da ono što se desilo u Budvi nije parada ponosa, već parada srama i užasa, prenose podgorički mediji.
"Najstrožije osuđujemo paradu srama i bolesti, moleći se Bogu da od Budve i Crne Gore odagna sve bolesti i sve napade đavolske", naveo je Radović.
Prema njegovim rečima, građani Budve su pokazali da znaju da čuvaju svoje domove i porodice.
"Branili su sebe svoju decu od homoseksualizma, koga su neprijatelji čitave vaseljene pokušali da promovišu kao nešto čime treba da se ponose, a ne kao nešto čega treba da se stidi svaki čovek", kazao je Radović.
Prva gej povorka u Crnoj Gori, u kojoj je učestvovalo oko 40 osoba, završila se neslavnim bilansom - žestokim sukobom policije i protivnika manifestacije što je rezultovalo privođenjima, povredama i na kraju evakuacijom brodovima učesnika Parade.
Crnogorska policija privela je 22 osobe, zbog ometanja Parade ponosa, a tokom manifestacije lakše su povređena dve lica.
Uprava policije Crne Gore je navela da je tokom šetnje učesnika Parade, na maršuti kretanja, bilo okupljeno oko 2.000 građana, od koji je oko 500 aktivno pokušalo da spreči održavanje gej povorke.
Uoči i tokom Parade došlo je do više obračuna policije i protivnika gej povorke, u kojima su policajci koristili pendreke, a protestanti kamenice.
Nekoliko stotina protivnika gej povorke, uglavnom mlađih, okupilo se u blizini Starog grada i zasulo kamenjem, flašama i drugim predmetima pristalice LGBT zajednice.
Kamenica je pogodila je u nogu i zamenicu crnogorskog ombudsmana Marijanu Laković.
Povreda nijesu pošteđeni ni predstavnici medija, pa je su tako napadnuti kamermani Televizije Budva i Televizije Crne Gore.
Koliko je bezbednosna situacija bila ozbiljna govori podatak da su učesnici Parade ponosa, koji su u Budvu stigli autobusom iz Podgorice, evakuisani brodovima iz Starog grada, jer nije mogao da im se obezbedi siguran prolaz kroz Budvu.
Operaciju evakuacije obezbeđivala su dva policijska patrolna čamca.
Sukobi protivnika gej povorke i policije počeli su uoči Parade, a, sa manjim ili većim intenzitetom, trajali su i tokom same šetnje.
Policija je privela nekoliko osoba uoči Parade ponosa, zbog toga što su gađali jajima autobus da pripadnicima LGBT zajednice i pokušali fizički da ih napadnu.
Tokom trajanja šetnja stalno je dolazilo do verbalnih, ali i fizičkih napada na povorku, zbog čega je policija više puta intervenisala.
Nakon šetnje, predsednik LGBT Foruma progres Zdravko Cimbaljević kazao je da nije očekivao toliko negativnu reakciju građana.
"Očekivao sam da će biti negodovanja, ali da će biti ovakvih protesta – zaista ne. Nažalost, ovo je prava slika Crne Gore", rekao je on.
Savetnik premijera za ljudska prava i zaštitu od diskriminacije Jovan Kojičić kazao je novinarima da prva Parada ponosa u Crnoj Gori donela ono što se i očekivalo.
"Ovo je jedan proces koji je karakterističan za sve zemlje u kojima se prvi put održava gej parade", naveo je on.
Među učenicima povorke bili su savetnik predsednika Skupštine Crne Gore za odnose sa javnošću Snežana Burzan i pomoćnici ministra za ljudska i manjinska prava Blanka Radošević-Mitrović i Sabahudin Delić.
Paradi prisustvovali su i poslanik DPS-a i predsednik skupštinskog Odbora za ljudska prava i slobode Halil Duković, kao i funkcioner Pozitivne Crne Gore Ana Ponoš.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Zahtev za uvođenje crnogorskog jezika u Vrbasu
Crnogorska partija uputila je zahtev Opštinskom veću u Vrbasu da pokrene postupak uvođenja crnogorskog jezika u službenu upotrebu.
Kako se navodi u saopštenju te partije, oni očekuju da će novo rukovodstvo lokalne samouprave u Vrbasu poštovati zakon i ustav i "za razliku od prethodnog koje je sprovodilo dugogodišnju, kontinuiranu diskriminaciju pripadnika crnogorske zajednice, neuvođenjem crnogorskog jezika u službenu upotrebu, iako su se stekli svi zakonom propisani uslovi".
Crnogorska partija podseća na Preporuku koju je 19. septembra ove godine Opštinskom veću uputio Pokrajinski ombudsman u postupku pokrenutom po predstavci predsednika Crnogorske partije.
Zakonom o službenoj upotrebi jezika i pisma, poručuju, utvrđena je obaveza jedinica lokalne samouprave da svojim statutom uvedu u ravnopravnu službenu upotrebu jezik i pismo one nacionalne manjine čiji procenat u ukupnom broju stanovnika na njenoj teritoriji, dostiže 15 odsto prema rezultatima poslednjeg popisa stanovništva.
U opštini Vrbas, po popisu iz 2011. godine živi 7.353 Crnogoraca, što čini 17,5 odsto od ukupnog broja stanovnika opštin
Crnogorska partija uputila je zahtev Opštinskom veću u Vrbasu da pokrene postupak uvođenja crnogorskog jezika u službenu upotrebu.
Kako se navodi u saopštenju te partije, oni očekuju da će novo rukovodstvo lokalne samouprave u Vrbasu poštovati zakon i ustav i "za razliku od prethodnog koje je sprovodilo dugogodišnju, kontinuiranu diskriminaciju pripadnika crnogorske zajednice, neuvođenjem crnogorskog jezika u službenu upotrebu, iako su se stekli svi zakonom propisani uslovi".
Crnogorska partija podseća na Preporuku koju je 19. septembra ove godine Opštinskom veću uputio Pokrajinski ombudsman u postupku pokrenutom po predstavci predsednika Crnogorske partije.
Zakonom o službenoj upotrebi jezika i pisma, poručuju, utvrđena je obaveza jedinica lokalne samouprave da svojim statutom uvedu u ravnopravnu službenu upotrebu jezik i pismo one nacionalne manjine čiji procenat u ukupnom broju stanovnika na njenoj teritoriji, dostiže 15 odsto prema rezultatima poslednjeg popisa stanovništva.
U opštini Vrbas, po popisu iz 2011. godine živi 7.353 Crnogoraca, što čini 17,5 odsto od ukupnog broja stanovnika opštin
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
CPC: Svecima SPC ruke krvave do lakata
Potpredsednik Saveta kanonski nepriznate Crnogorske pravoslavne crkve (CPC) Stevo Vučinić izjavio je večeras da mesta u kalendaru te crkve nisu našli i srpski sveci, jer su mnogima od njih, kako tvrdi, ruke krvave do lakata.
Vučinić je naveo da su u kalendar CPC upisani svi svetitelji koje slavi pravoslavna vaseljena, dodajući da je Sveti Sava lokalni svetitelj koji je oreol zaslužio uprkos kanonima.
Vučinić je, u izjavi medijima, kazao da Srpska pravoslavna crkva (SPC) u svece ubraja Svetog Savu zbog, kako je naveo, zasluga za nju i njen narod, ali on nema taj smisao i značaj za druge narode i crkve, pa ni za Crnogorce, zbog čega se ne nalazi u kalendaru CPC.
Prema njegovim rečima, SPC je u red svetitelja pribrala i izvesne popove krvavih ruku do lakata, rodom iz Pljevalja.
Vučinić je kazao da postoje jasni kriterijumi da bi neko bio proglašen za sveca, navodeći da SPC ne vodi računa o tim kriterijumima.
SPC se ravna prema političko-imperijalnom koji nije utemeljen u jevanđelju i nije u duhu učenja svetih otaca crkve. Takav lokalni svetitelj koji je oreol zaslužio, uprkos kanonima, je i Sveti Sava. Njega srpska crkva ubraja u svetitelja osobitih zasluga za nju i njen narod, ali on nema taj smisao i značaj za druge narode i crkve, pa ni za Crnogorce, naveo je on.
Prema rečima Vučinića, klerikalno-bogoslovski nauk o Svetom Savi, koji sakralizuje srpsku naciju, osmišljen je početkom prošloga veka u beogradskoj patrijaršiji.
Nije zasnovan na istini nego na umišljenim pretpostavkama, koje se tumače kao istina. Taj odnos beogradske patrijaršije prema ovom svetitelju ne obavezuje nijednu pomesnu crkvu ni na šta, pa ni našu. Zato i nije upisan u naš kalendar, kazao je Vučinić.
On je naveo da je SPC u red svetitelja uvrstila i vladiku Nikolaja Velimirovića, koga je, prema rečima Vučinića, Hitler odlikovao.
U red svetitelja pribrali su i Simeona Nemanju koji je krvavim pogrom nad bogumilima činio masovne zločine protiv čovečnosti, pa kralja Milutina koji je od 40 godina oženio vizantijsku prinzezu Simonidu od sedam godina, zbog čega bi u danas Americi dobio 700 godina robije. Takvima nije mesto u bilo kojem pravoslavnom kalendaru, smatra Vučinić.
Zato, kako je kazao, niko ne treba da se čudi što nismo u kalendar CPC uveli takve svece, već što je beogradska patrijaršija nedostojne pribrala redu svetitelja.
Mada se tome nije čuditi, jer SPC nije hrišćanska nego svetosavska crkva, naveo je Vučinić.
Potpredsednik Saveta kanonski nepriznate Crnogorske pravoslavne crkve (CPC) Stevo Vučinić izjavio je večeras da mesta u kalendaru te crkve nisu našli i srpski sveci, jer su mnogima od njih, kako tvrdi, ruke krvave do lakata.
Vučinić je naveo da su u kalendar CPC upisani svi svetitelji koje slavi pravoslavna vaseljena, dodajući da je Sveti Sava lokalni svetitelj koji je oreol zaslužio uprkos kanonima.
Vučinić je, u izjavi medijima, kazao da Srpska pravoslavna crkva (SPC) u svece ubraja Svetog Savu zbog, kako je naveo, zasluga za nju i njen narod, ali on nema taj smisao i značaj za druge narode i crkve, pa ni za Crnogorce, zbog čega se ne nalazi u kalendaru CPC.
Prema njegovim rečima, SPC je u red svetitelja pribrala i izvesne popove krvavih ruku do lakata, rodom iz Pljevalja.
Vučinić je kazao da postoje jasni kriterijumi da bi neko bio proglašen za sveca, navodeći da SPC ne vodi računa o tim kriterijumima.
SPC se ravna prema političko-imperijalnom koji nije utemeljen u jevanđelju i nije u duhu učenja svetih otaca crkve. Takav lokalni svetitelj koji je oreol zaslužio, uprkos kanonima, je i Sveti Sava. Njega srpska crkva ubraja u svetitelja osobitih zasluga za nju i njen narod, ali on nema taj smisao i značaj za druge narode i crkve, pa ni za Crnogorce, naveo je on.
Prema rečima Vučinića, klerikalno-bogoslovski nauk o Svetom Savi, koji sakralizuje srpsku naciju, osmišljen je početkom prošloga veka u beogradskoj patrijaršiji.
Nije zasnovan na istini nego na umišljenim pretpostavkama, koje se tumače kao istina. Taj odnos beogradske patrijaršije prema ovom svetitelju ne obavezuje nijednu pomesnu crkvu ni na šta, pa ni našu. Zato i nije upisan u naš kalendar, kazao je Vučinić.
On je naveo da je SPC u red svetitelja uvrstila i vladiku Nikolaja Velimirovića, koga je, prema rečima Vučinića, Hitler odlikovao.
U red svetitelja pribrali su i Simeona Nemanju koji je krvavim pogrom nad bogumilima činio masovne zločine protiv čovečnosti, pa kralja Milutina koji je od 40 godina oženio vizantijsku prinzezu Simonidu od sedam godina, zbog čega bi u danas Americi dobio 700 godina robije. Takvima nije mesto u bilo kojem pravoslavnom kalendaru, smatra Vučinić.
Zato, kako je kazao, niko ne treba da se čudi što nismo u kalendar CPC uveli takve svece, već što je beogradska patrijaršija nedostojne pribrala redu svetitelja.
Mada se tome nije čuditi, jer SPC nije hrišćanska nego svetosavska crkva, naveo je Vučinić.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Gradonačelnik Podgorice ustupio plac za Đukanovićevu vilu
Gradonačelnik Podgorice Miomir Mugoša lično je donio odluku o ustupanju 1.579 kvadrata gradskog građevinskog zemljišta pored državne rezidencije Vila Gorica, bliskom prijatelju porodice Đukanović, Vladanu Ivanoviću, pišu Vijesti.
Na placu, koji je bio zelena površina ali je prenamenovan gradskom Odlukom, u toku je gradnja kuće od 480 kvadrata u koju bi trebalo, prema informacijama “Vijesti”, da se useli premijer Milo Đukanović.
Iako je, kako piše na tabli, planirano da radovi budu završeni za 18 meseci (početak radova 30. septembar 2013.), trenutno su se građevinske mašine zaustavile.
Gradonačelnik Podgorice Miomir Mugoša lično je donio odluku o ustupanju 1.579 kvadrata gradskog građevinskog zemljišta pored državne rezidencije Vila Gorica, bliskom prijatelju porodice Đukanović, Vladanu Ivanoviću, pišu Vijesti.
Na placu, koji je bio zelena površina ali je prenamenovan gradskom Odlukom, u toku je gradnja kuće od 480 kvadrata u koju bi trebalo, prema informacijama “Vijesti”, da se useli premijer Milo Đukanović.
Iako je, kako piše na tabli, planirano da radovi budu završeni za 18 meseci (početak radova 30. septembar 2013.), trenutno su se građevinske mašine zaustavile.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Озбиљан ударац руској економији: Црна Гора и Албанија увеле санкције Русији
БРИСЕЛ – Шест земаља ван Европске уније, међу којима су Црна Гора и Албанија, придружиле су се санкцијама ЕУ против Русије, саопштено је данас из кабинета Високе представнице за спољну политику и безбедност Кетрин Ештон.
У саопштењу се наводи да су Црна Гора, Албанија, Исланд и Молдавија у складу са Споразумом о стабилизацији и придруживању усвојиле европске санкције према Русији, које укључују забрану путовања и замрзавање рачуна низу руских и кримских функционера.
Норвешка и Лихтенштајн, које нису чланице ЕУ, али су у саставу Европске економске заједнице, такође су се придружиле санкцијама.
Европска унија прима к знању ове одлуке и поздравља их”, поручила је Ештон.
БРИСЕЛ – Шест земаља ван Европске уније, међу којима су Црна Гора и Албанија, придружиле су се санкцијама ЕУ против Русије, саопштено је данас из кабинета Високе представнице за спољну политику и безбедност Кетрин Ештон.
У саопштењу се наводи да су Црна Гора, Албанија, Исланд и Молдавија у складу са Споразумом о стабилизацији и придруживању усвојиле европске санкције према Русији, које укључују забрану путовања и замрзавање рачуна низу руских и кримских функционера.
Норвешка и Лихтенштајн, које нису чланице ЕУ, али су у саставу Европске економске заједнице, такође су се придружиле санкцијама.
Европска унија прима к знању ове одлуке и поздравља их”, поручила је Ештон.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
- Bibliotekar
- Globalni moderator
- Postovi: 5517
- Pridružio se: 09 Dec 2010, 04:41
- Lokacija: Senta
Re: Montenegro
Mala korekcija: pomeute zemje pridružile su se sankcijama EU protiv bivših čelnika Ukrajine, a ne ekonomskim sankcijama protiv Ruske Federacije. Barem ako je verovati ukrajinskim izvornicima:
http://www.kyivpost.com/content/ukraine ... 40041.html
Ta i kako bi Mala Rusija na Veliku Rusiju udariti mogla?![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
http://www.kyivpost.com/content/ukraine ... 40041.html
Ta i kako bi Mala Rusija na Veliku Rusiju udariti mogla?
![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
Acriter et Fideliter!
![Slika](http://i10.photobucket.com/albums/a137/Langnasen/BattleRibbons.jpg)
![Slika](http://i10.photobucket.com/albums/a137/Langnasen/BattleRibbons.jpg)
Re: Montenegro
Eeeeeeeeee, onda se Eštonka gadno za*ebala!
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Još da narod izađe iz recesije.Crna Gora izašla iz recesije
Centralna banka Crne Gore (CBCG) saopštila je u petak da je privreda Crne Gore izašla je iz recesije.
Krovna finansijska institucija u zemlji navela je da izlazak iz recesije pokazuju preliminarni podaci Monstata, prema kojima je crnogorska ekonomija u prošloj godina rasla po stopi od 3,5 odsto, kao i podaci u prva dva meseca ove godine.
Međunarodni monetarni fond (MMF) prognozira blagi pad crnogorske ekonomije u odnosu na proslu godinu i projektuje bruto društveni proizvod (BDP) na 2,7 odsto.
Rast BDP-a u 2014 biće niži zbog, "ograničenja u turizmu", saopšteno je ranije iz MMF-a.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Podgorica podiže spomenik vojsci Adolfa Hitlera!
U kasarni u Golubovcima Crnogorci prave obeležje poginulim nemačkim vojnicima iz Drugog svetskog rata
PODGORICA - Crnogorska vlada donela je neobičnu odluku da u krugu kasarne na aerodromu u Golubovcima kod Podgorice podigne spomen-groblje nemačkim vojnicima tokom Drugog svetskog rata.
Vojna straža
Marko Perković iz Tivta zatražio je od Ustavnog suda Crne Gore da se izjasni o ustavnosti ove odluke crnogorske vlade.
- To bi bilo jedino od 825 sličnih grobalja podignutih na teritoriji 45 zemalja koje bi čuvala vojska, odnosno potomci onih koji su pune četiri godine krvarili u nemilosrdnoj borbi sa fašizmom i zato mi želimo da osujetimo taj poduhvat - rekao je Perković.
On kaže da je iz prepiske sa predsednikom Crne Gore Filipom Vujanovićem i bivšim premijerom, a sada šefom diplomatije Igorom Lukšićem doznao da je reč o „klasičnom politički motivisanom sporazumu“, odnosno da je Crna Gora popustila pred pritiskom nemačke vlade.
Ukoliko bi opstala odluka vlade u Podgorici i nemačko groblje bilo podignuto u krugu vojne kasarne, Perković kaže da bi to značilo da će Vojska Crne Gore imati obavezu da bude neka vrsta počasne straže na groblju, odnosno da bude „čuvar spomenika zlotvorima i okupatorima, koji su pobili toliko nedužnog naroda i posejali toliko znanih i neznanih grobova zarad ostvarenja svojih imperijalnih, fašističkih ciljeva“.
Podsetimo, prvobitno je bilo odlučeno da spomen-groblje nemačkim vojnicima iz Drugog svetskog rata u Crnoj Gori bude u krugu kasarne „Milovan Šaranović“ u Danilovgradu, na čemu je posebno insistirao tadašnji nemački ministar spoljnih poslova Gvido Vestervele.
Veliki otpor
Usledio je žestok otpor i protesti jer je reč o vojnom objektu koji nosi ime narodnog heroja iz Bjelopavlića, koji je sa još dva narodna heroja - Srbinom Predragom Jevtićem i Slovencem Nandeom Kavčičem - poginuo 1943. upravo od nemačke granate. Uz sve to, u kasarni u Danilovgradu je poginuo mladi vojnik Saša Stojić iz Beograda, prva žrtva NATO bombardovanja Srbije i Crne Gore 1999. godine.
U kasarni u Golubovcima Crnogorci prave obeležje poginulim nemačkim vojnicima iz Drugog svetskog rata
PODGORICA - Crnogorska vlada donela je neobičnu odluku da u krugu kasarne na aerodromu u Golubovcima kod Podgorice podigne spomen-groblje nemačkim vojnicima tokom Drugog svetskog rata.
Vojna straža
Marko Perković iz Tivta zatražio je od Ustavnog suda Crne Gore da se izjasni o ustavnosti ove odluke crnogorske vlade.
- To bi bilo jedino od 825 sličnih grobalja podignutih na teritoriji 45 zemalja koje bi čuvala vojska, odnosno potomci onih koji su pune četiri godine krvarili u nemilosrdnoj borbi sa fašizmom i zato mi želimo da osujetimo taj poduhvat - rekao je Perković.
On kaže da je iz prepiske sa predsednikom Crne Gore Filipom Vujanovićem i bivšim premijerom, a sada šefom diplomatije Igorom Lukšićem doznao da je reč o „klasičnom politički motivisanom sporazumu“, odnosno da je Crna Gora popustila pred pritiskom nemačke vlade.
Ukoliko bi opstala odluka vlade u Podgorici i nemačko groblje bilo podignuto u krugu vojne kasarne, Perković kaže da bi to značilo da će Vojska Crne Gore imati obavezu da bude neka vrsta počasne straže na groblju, odnosno da bude „čuvar spomenika zlotvorima i okupatorima, koji su pobili toliko nedužnog naroda i posejali toliko znanih i neznanih grobova zarad ostvarenja svojih imperijalnih, fašističkih ciljeva“.
Podsetimo, prvobitno je bilo odlučeno da spomen-groblje nemačkim vojnicima iz Drugog svetskog rata u Crnoj Gori bude u krugu kasarne „Milovan Šaranović“ u Danilovgradu, na čemu je posebno insistirao tadašnji nemački ministar spoljnih poslova Gvido Vestervele.
Veliki otpor
Usledio je žestok otpor i protesti jer je reč o vojnom objektu koji nosi ime narodnog heroja iz Bjelopavlića, koji je sa još dva narodna heroja - Srbinom Predragom Jevtićem i Slovencem Nandeom Kavčičem - poginuo 1943. upravo od nemačke granate. Uz sve to, u kasarni u Danilovgradu je poginuo mladi vojnik Saša Stojić iz Beograda, prva žrtva NATO bombardovanja Srbije i Crne Gore 1999. godine.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Crna Gora poslala par puta veću pomoć od SAD i EU zajedno
Crna Gora poslala šest kamiona pomoći za BiH i Srbiju Vlada Crne Gore uputila je šest kamiona humanitarne pomoći stanovništvu pogođenom katastrofalnim poplavama u Bosni i Hercegovini i Srbiji.
U dva kamiona pomoći Crne Gore Bosni i Hercegovini nalazi se 1.000 komada kišnih kabanica, 204 para gumenih čizama, 204 komada bidona za vodu, 1.600 ćebadi, 240 komada bebi setova 2/1, jedna paleta hrane, higijena i odjeća za djecu, tri palete garderobe, 30 kesa garderobe, 8.274 različitih konzervi i konzervisanih obroka, 4.320 litara negazirane vode i 2.160 komada vode 0,5 lit.
U četiri kamiona pomoći koju je Crna Gora poslala Srbiji nalazi se 3.300 komada ćebadi, 1.700 komada kišnih kabanica, 1.000 komada vreća za spavanje, 200 pari gumenih čizama, tri muljne pumpe, jedna pumpa za vodu, 320 vreća za pijesak, 9.450 litara vode u pakovanjima po pet litara, 7.700 različitih konzervi i konzervisanih obroka, 40 kesa garderobe, pet paleta vode za piće, dvije palete brašna, dvije palete deterdženta za pranje rublja, jedna paleta pelena.
U pripremanju pomoći za BiH i Srbiju učestvovali su Direktorat za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova, Vojska Crne Gore, Crveni krst i Općina Budva. Pomoć je pripremljena u skladu sa dogovorom s kolegama iz nadležnih organa za upravljanje vanrednim situacijama u Bosni i Hercegovini i Republici Srbiji.
Dok brojna privredna društva, jedinice lokalne samouprave kao i pojedinci na različite načine šalju pomoć ugroženima u BiH i Srbiji, državni organi Crne Gore konstantno komuniciraju s nadležnim organima Bosne i Hercegovine i Republike Srbije i sve aktivnosti realizuju isključivo u dogovoru s njima, kako bi ih uskladili s potrebama ugroženih i planovima za spasavanje ljudi i imovine pogođene katastrofalnim poplavama, saopćio je Biro za odnose s javnoscu Vlade Crne Gore.
Crna Gora poslala šest kamiona pomoći za BiH i Srbiju Vlada Crne Gore uputila je šest kamiona humanitarne pomoći stanovništvu pogođenom katastrofalnim poplavama u Bosni i Hercegovini i Srbiji.
U dva kamiona pomoći Crne Gore Bosni i Hercegovini nalazi se 1.000 komada kišnih kabanica, 204 para gumenih čizama, 204 komada bidona za vodu, 1.600 ćebadi, 240 komada bebi setova 2/1, jedna paleta hrane, higijena i odjeća za djecu, tri palete garderobe, 30 kesa garderobe, 8.274 različitih konzervi i konzervisanih obroka, 4.320 litara negazirane vode i 2.160 komada vode 0,5 lit.
U četiri kamiona pomoći koju je Crna Gora poslala Srbiji nalazi se 3.300 komada ćebadi, 1.700 komada kišnih kabanica, 1.000 komada vreća za spavanje, 200 pari gumenih čizama, tri muljne pumpe, jedna pumpa za vodu, 320 vreća za pijesak, 9.450 litara vode u pakovanjima po pet litara, 7.700 različitih konzervi i konzervisanih obroka, 40 kesa garderobe, pet paleta vode za piće, dvije palete brašna, dvije palete deterdženta za pranje rublja, jedna paleta pelena.
U pripremanju pomoći za BiH i Srbiju učestvovali su Direktorat za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova, Vojska Crne Gore, Crveni krst i Općina Budva. Pomoć je pripremljena u skladu sa dogovorom s kolegama iz nadležnih organa za upravljanje vanrednim situacijama u Bosni i Hercegovini i Republici Srbiji.
Dok brojna privredna društva, jedinice lokalne samouprave kao i pojedinci na različite načine šalju pomoć ugroženima u BiH i Srbiji, državni organi Crne Gore konstantno komuniciraju s nadležnim organima Bosne i Hercegovine i Republike Srbije i sve aktivnosti realizuju isključivo u dogovoru s njima, kako bi ih uskladili s potrebama ugroženih i planovima za spasavanje ljudi i imovine pogođene katastrofalnim poplavama, saopćio je Biro za odnose s javnoscu Vlade Crne Gore.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
SAD, Francuska i Nemačka bile protiv pozivanja Crne Gore u NATO
Podgorica, Beograd - Sjedinjene Američke Države, Francuska i Nemačka su zemlje koje nisu bile voljne da se Crnoj Gori pošalje poziv za članstvo u NATO, prenosi Rojters pozivajući se na diplomatske izvore.
Te zemlje veruju, kako isti izvori navode, da Crna Gora treba da nastavi sa reformama, pišu Vijesti.
Podseća se da je NATO vršio pritisak da se jača vladavina prava, ispune NATO standardi u reformama bezbednosnog sektora, te da je tražena borba protiv korupcije i organizovanog kriminala.
Diplomate su rekle da bi Crna Gora mogla da bude spremna za početak razgovora o pridruženje sledeće godine, ako ispuni zahtjeve. Rojters navodi i da su članice bile podeljene po pitanju slanja poziva Crnoj Gori.
Potpredsednik SAD Džozef Bajden u aprilu je crnogorskom premijeru Milu Đukanoviću ukazao na značaj napora Crne Gore na jačanju demokratskih institucija, nezavisnost pravosuđa i slobodu medija, kao i zaštitu manjina, prenose Vijesti pisanje Rojtersa. To je, navode, pisalo u saopštenju koje je iz Bajdenovog kabineta objavljeno nakon susreta sa crnogorskim premijerom u Vašingtonu.
Šefovi diplomatija članica NATO-a odlučili su da Crnoj Gori daju šansu da pre Samita 2016. dobije pozivnicu za NATO, ako najkasnije do kraja sledeće godine ispuni obaveze koje je trebalo da ispuni do sada.
Jedan od ključnih zadataka crnogorskih vlasti u tom periodu biće reforma sektora bezbednosti, jedine oblasti koju je generalni sekretar NATO-a Anders fog Rasmusen konkretno pomenuo.
- Sad zaista želimo da Crnoj Gori pomognemo da pređe dodatni put i jedno od područja na koja ćemo se naročito usredsrediti biće reforma sektora bezbjednosti - rekao je Rasmusen nakon ministarskog sastanka u Briselu.
Formulacija reforma sektora bezbednosti, prema informacijama Vijesti iz više diplomatskih izvora, znači, između ostalog, da ključni igrači NATO-a traže da se Vlada i premijer Milo Đukanović oslobode pripadnika tajnih službi za koje postoje podaci da sarađuju sa državama koje nisu članice NATO-a, kao što je Rusija, kao i onih koji za sopstveni račun sarađuju sa kriminalnim krugovima.
Podgorica, Beograd - Sjedinjene Američke Države, Francuska i Nemačka su zemlje koje nisu bile voljne da se Crnoj Gori pošalje poziv za članstvo u NATO, prenosi Rojters pozivajući se na diplomatske izvore.
Te zemlje veruju, kako isti izvori navode, da Crna Gora treba da nastavi sa reformama, pišu Vijesti.
Podseća se da je NATO vršio pritisak da se jača vladavina prava, ispune NATO standardi u reformama bezbednosnog sektora, te da je tražena borba protiv korupcije i organizovanog kriminala.
Diplomate su rekle da bi Crna Gora mogla da bude spremna za početak razgovora o pridruženje sledeće godine, ako ispuni zahtjeve. Rojters navodi i da su članice bile podeljene po pitanju slanja poziva Crnoj Gori.
Potpredsednik SAD Džozef Bajden u aprilu je crnogorskom premijeru Milu Đukanoviću ukazao na značaj napora Crne Gore na jačanju demokratskih institucija, nezavisnost pravosuđa i slobodu medija, kao i zaštitu manjina, prenose Vijesti pisanje Rojtersa. To je, navode, pisalo u saopštenju koje je iz Bajdenovog kabineta objavljeno nakon susreta sa crnogorskim premijerom u Vašingtonu.
Šefovi diplomatija članica NATO-a odlučili su da Crnoj Gori daju šansu da pre Samita 2016. dobije pozivnicu za NATO, ako najkasnije do kraja sledeće godine ispuni obaveze koje je trebalo da ispuni do sada.
Jedan od ključnih zadataka crnogorskih vlasti u tom periodu biće reforma sektora bezbednosti, jedine oblasti koju je generalni sekretar NATO-a Anders fog Rasmusen konkretno pomenuo.
- Sad zaista želimo da Crnoj Gori pomognemo da pređe dodatni put i jedno od područja na koja ćemo se naročito usredsrediti biće reforma sektora bezbjednosti - rekao je Rasmusen nakon ministarskog sastanka u Briselu.
Formulacija reforma sektora bezbednosti, prema informacijama Vijesti iz više diplomatskih izvora, znači, između ostalog, da ključni igrači NATO-a traže da se Vlada i premijer Milo Đukanović oslobode pripadnika tajnih službi za koje postoje podaci da sarađuju sa državama koje nisu članice NATO-a, kao što je Rusija, kao i onih koji za sopstveni račun sarađuju sa kriminalnim krugovima.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Za Đukanovića Princip terorista
Podgorica -- Za Crnu Goru nije bilo veće tragedije od Prvog svetskog rata, izjavio je premijer Milo Đukanović, koji je sarajevski atentat nazvao "terorističkim" činom.
''Istorijska činjenica da Crna Gora nije podržala teroristički akt ubistva u Sarajevu i da je smatrala da se političkim ubistvima ne može ništa rešiti'', rekao je Đukanović na svečanoj akademiji povodom obeležavanja 100 godina od početka Prvog svetskog rata, održanoj u Crnogorskom narodnom pozorištu.
Prema njegovim rečima "paradoks je da je, kao država pobednica, Crna Gora nestala sa geografske karte", prenela je Radiotelevizija Crne Gore.
Đukanović, koji je predsednik Koordinacionog odbora za obeležavanje jubileja, kaže da je Crnu Goru skupo koštala lekcija da najveću cenu plaćaju najmanji narodi.
"Verujmo zajedno, nakon gotovo stogodišnjeg čekanja na novu šansu i međunarodnog priznanja pre osam godina, da smo je naučili", kazao je on.
On je podsetio i na stvaranje Jugoslavije, u kojoj, kako je naveo, nije bilo mesta za crnogorsku posebnost.
"Nelegalnim odlukama nelegitimne Podgoričke skupštine, koja je suštinski bila instrument državnog prevrata u službi tuđih interesa, ugašena je crnogorska nezavisnost i dinastija", kaže Đukanović.
On, ipak, kaže da ne želi da lamentira "nad istorijskim nepravdama", ni da upire prstom u krivce za takvu sudbinu Crne Gore, "niti u one koji nikada nisu prestali da krivotvore istorijske činjenice".
Sticaj okolnosti na globalnoj političkoj sceni, kako je rekao, doveo je do sloma Jugoslavije i stavio Crnu Goru pred nova iskušenja.
Prema njegovim rečima, 1999. godine Crna Gora nije napravila grešku da, vođena instiktom savezničke odgovornosti, uđe u rat s međunarodnom zajednicom.
''Nismo podlegli atmosferi netolerancije prema različitostima u vremenu nacionalnih i verskih sukoba svuda oko nas, već smo očuvali mir, zbrinuli izgnanike otkud god da su došli i time učvrstili temelje svoje multietničnosti i multikulturalnosti'', rekao je Đukanović.
Svečanosti obeležavanja 100. godišnjice Prvog svetskog rata prisustvovali su najviši državni zvaničnici, predstavnici zakonodavne, izvršne i sudske vlasti, diplomatskog kora, poslenici iz političkog, kulturnog i javnog života Crne Gore, prenela je RTCG.
Podgorica -- Za Crnu Goru nije bilo veće tragedije od Prvog svetskog rata, izjavio je premijer Milo Đukanović, koji je sarajevski atentat nazvao "terorističkim" činom.
''Istorijska činjenica da Crna Gora nije podržala teroristički akt ubistva u Sarajevu i da je smatrala da se političkim ubistvima ne može ništa rešiti'', rekao je Đukanović na svečanoj akademiji povodom obeležavanja 100 godina od početka Prvog svetskog rata, održanoj u Crnogorskom narodnom pozorištu.
Prema njegovim rečima "paradoks je da je, kao država pobednica, Crna Gora nestala sa geografske karte", prenela je Radiotelevizija Crne Gore.
Đukanović, koji je predsednik Koordinacionog odbora za obeležavanje jubileja, kaže da je Crnu Goru skupo koštala lekcija da najveću cenu plaćaju najmanji narodi.
"Verujmo zajedno, nakon gotovo stogodišnjeg čekanja na novu šansu i međunarodnog priznanja pre osam godina, da smo je naučili", kazao je on.
On je podsetio i na stvaranje Jugoslavije, u kojoj, kako je naveo, nije bilo mesta za crnogorsku posebnost.
"Nelegalnim odlukama nelegitimne Podgoričke skupštine, koja je suštinski bila instrument državnog prevrata u službi tuđih interesa, ugašena je crnogorska nezavisnost i dinastija", kaže Đukanović.
On, ipak, kaže da ne želi da lamentira "nad istorijskim nepravdama", ni da upire prstom u krivce za takvu sudbinu Crne Gore, "niti u one koji nikada nisu prestali da krivotvore istorijske činjenice".
Sticaj okolnosti na globalnoj političkoj sceni, kako je rekao, doveo je do sloma Jugoslavije i stavio Crnu Goru pred nova iskušenja.
Prema njegovim rečima, 1999. godine Crna Gora nije napravila grešku da, vođena instiktom savezničke odgovornosti, uđe u rat s međunarodnom zajednicom.
''Nismo podlegli atmosferi netolerancije prema različitostima u vremenu nacionalnih i verskih sukoba svuda oko nas, već smo očuvali mir, zbrinuli izgnanike otkud god da su došli i time učvrstili temelje svoje multietničnosti i multikulturalnosti'', rekao je Đukanović.
Svečanosti obeležavanja 100. godišnjice Prvog svetskog rata prisustvovali su najviši državni zvaničnici, predstavnici zakonodavne, izvršne i sudske vlasti, diplomatskog kora, poslenici iz političkog, kulturnog i javnog života Crne Gore, prenela je RTCG.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Američki razarač uplovio u luku Bar
Brod Mornarice SAD “USS Jason Dunham (DDG 109)”, razarač s navođenim projektilima, stigao je danas u posetu luci Bar u sklopu američko-crnogorske bilateralne saradnje u oblasti bezbednosti.
Tokom posete Crnoj Gori, komandant broda Daren Dugan i članovi posade sastaće se sa kolegama iz Mornarice Crne Gore kao i sa lokalnim zvaničnicima i građanima Bara.
Komandant Dugan će se sastati s gradonačelnikom Bara Zoranom Srzentićem i komandantom crnogorske Mornarice kapetanom bojnog broda Darkom Vukovićem.
Ova poseta luci Bar je u funkciji, kako je objavila Radio-televizija Crne Gore, nastavka napora američke Šeste flote na izgradnji interoperabilnosti SAD i Crne Gore kao dela Globalnog pomorskog partnerstva u unapređenju pomorske bezbednosti i sigurnosti.
Američka Šesta flota, sa sedištem u Napulju, izvodi potpune zajedničke pomorske operacije, često u saradnji sa savezničkim, zajedničkim i međuagencijskim partnerima, u cilju promovisanja američkih nacionalnih interesa i sigurnosti i stabilnosti u Evropi i Africi.
Brod Mornarice SAD “USS Jason Dunham (DDG 109)”, razarač s navođenim projektilima, stigao je danas u posetu luci Bar u sklopu američko-crnogorske bilateralne saradnje u oblasti bezbednosti.
Tokom posete Crnoj Gori, komandant broda Daren Dugan i članovi posade sastaće se sa kolegama iz Mornarice Crne Gore kao i sa lokalnim zvaničnicima i građanima Bara.
Komandant Dugan će se sastati s gradonačelnikom Bara Zoranom Srzentićem i komandantom crnogorske Mornarice kapetanom bojnog broda Darkom Vukovićem.
Ova poseta luci Bar je u funkciji, kako je objavila Radio-televizija Crne Gore, nastavka napora američke Šeste flote na izgradnji interoperabilnosti SAD i Crne Gore kao dela Globalnog pomorskog partnerstva u unapređenju pomorske bezbednosti i sigurnosti.
Američka Šesta flota, sa sedištem u Napulju, izvodi potpune zajedničke pomorske operacije, često u saradnji sa savezničkim, zajedničkim i međuagencijskim partnerima, u cilju promovisanja američkih nacionalnih interesa i sigurnosti i stabilnosti u Evropi i Africi.
Sve naše nevolje dolaze otuda što nismo spremni da umremo od gladi.
Re: Montenegro
Bibli, daj neke detalje o crnogorskoj ratnoj mornarici. Koliko imaju razarača, korveti, bojnih brodova, podmornica, nosača aviona i sl...... komandantom crnogorske Mornarice kapetanom bojnog broda Darkom Vukovićem.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
Не бојим се од вражјега кота,
нека га је ка на гори листа,
но се бојим од зла домаћега".
нека га је ка на гори листа,
но се бојим од зла домаћега".
- Bibliotekar
- Globalni moderator
- Postovi: 5517
- Pridružio se: 09 Dec 2010, 04:41
- Lokacija: Senta
Re: Montenegro
Ta zar ne umete da guglate, Ilustrisime? Ništa – evo zornoga prikaza ubojnih - od strane SFRJ nasleđenih ! - efektiva slavne & uzorite Mornarice RCG:
1.) Patrolni brod (ex-raketna fregata) P-33 „Kotor”
![Slika](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/1f/Fregata_klasa_Kotor_P34.jpg)
2.) Patrolni brod (ex-raketna fregata) P-34 (bezimena, prim. prir.)
3.) Topovnjača 405
![Slika](http://i57.tinypic.com/e662oi.jpg)
4.) Topovnjača 406
5.) Školski brod „Jadran”
![Slika](http://www.mod.gov.me/ResourceManager/GetImage.aspx?imgId=88157&fmtId=71)
6.) Pučinski remorker PR-41 „Orada”
![Slika](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ee/PR41_ORADA.jpg)
Pored toga, ima i nešto jahti, čamaca i pedalina. Sve skupa - posao od cca 3,5 minuta za klasu „Kirov”:
![Slika](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Kirov-class_battlecruiser.jpg/800px-Kirov-class_battlecruiser.jpg)
![Happy :)](./images/smilies/1.gif)
1.) Patrolni brod (ex-raketna fregata) P-33 „Kotor”
![Slika](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/1f/Fregata_klasa_Kotor_P34.jpg)
2.) Patrolni brod (ex-raketna fregata) P-34 (bezimena, prim. prir.)
3.) Topovnjača 405
![Slika](http://i57.tinypic.com/e662oi.jpg)
4.) Topovnjača 406
5.) Školski brod „Jadran”
6.) Pučinski remorker PR-41 „Orada”
![Slika](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/ee/PR41_ORADA.jpg)
Pored toga, ima i nešto jahti, čamaca i pedalina. Sve skupa - posao od cca 3,5 minuta za klasu „Kirov”:
![Slika](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Kirov-class_battlecruiser.jpg/800px-Kirov-class_battlecruiser.jpg)
![Happy :)](./images/smilies/1.gif)
Acriter et Fideliter!
![Slika](http://i10.photobucket.com/albums/a137/Langnasen/BattleRibbons.jpg)
![Slika](http://i10.photobucket.com/albums/a137/Langnasen/BattleRibbons.jpg)
Ko je OnLine
Korisnika u ovom forumu: Nema registrovanih korisnika i 40 gostiju